Arkitekt bakom Maltfabriken: – För oss handlar det om att ställa sig lite i bakgrunden och istället låta byggnaden tala
Praksis Arkitekter har stått bakom omvandlingen av den gamla maltfabriken i Ebeltoft, som idag fungerar som kulturcentrum och samlingspunkt. Läs om arkitektbyråns tillvägagångssätt och de erfarenheter arkitekterna tog med sig från projektet.
![](/media/o5xpp5c4/troldtekt_maltfabrikken_ebeltoft_26.jpg?width=12&height=6)
År 2020 fick Ebeltoft ett nytt och markant landmärke i staden: Ny Malt. Här kunde den rödkalkade fabriksbyggnaden med det sågtandade taket från 1861 mellan gågatan och hamnen slå upp dörrarna som ett nytt kulturhus och mötesplats för invånare och besökare.
Samma år fick byggnaden flera priser som belöning för transformationsarbetet, bland annat priset som Årets Byggeri 2020, LOOP Awards 2020, Syddjurs arkitektur- og bevaringspris 2020 samt en nominering till Mies van Der Rohe-priset 2020.
Praksis Arkitekter vann uppdraget att förvandla de förfallna fabrikslokalerna till en tidsenlig konstitution, där lokalerna inte skulle användas till ölbryggning som tidigare, utan istället rymma restaurang, bibliotek, butik, kontor samt flera konst- och kulturupplevelser för stora och små.
– Vi är väldigt glada över att vi lyckats få den ”gamla” maltfabriken att spela huvudrollen i arkitekturen. Men också att det har uppstått ett litet torg med stadsliv och samspel runt byggnaderna. Det har blivit en mycket vänlig, varm och välkomnande plats som välkomnar alla åldersgrupper, säger Mette Tony, arkitekt och ägare av Praksis Arkitekter.
![](/media/dt3phbo0/troldtekt_maltfabrikken_ebeltoft_09_19.jpg?width=12&height=6)
En balans mellan nya och gamla material
I motiveringen till valet av vinnarförslaget från Praksis Arkitekter stod det bland annat att ”Det är särskilt imponerande att Maltfabrikens karakteristiska röda utlöpare fortsätter i den nya arkitekturen. Fabrikens ikoniska karaktär förstärker den ursprungliga volymen och det särpräglade uttrycket. På så sätt skapas en homogen och sammanhållande byggnadsmassa som på bottenvåningen öppnar sig mot de omgivande gårdsrummen och välkomnar alla.”
Mette Tony förklarar att deras syn på omvandling av historiska byggnader generellt sett är att det ska vara det gamla som ska spela huvudrollen i arkitekturen – för det är där det unika ligger.
– Kort sagt var strategin att stärka de historiska byggnaderna och renovera dem. Det centrala var därför att hitta rätt balans mellan de ursprungliga elementen och det nya som vi skulle lägga till. Vi föreslog bara nya, mindre designgrepp, så det var alltid det historiska som var det bärande. Det var ett dyrt beslut – och det hade varit billigare att till exempel bygga ett nytt bibliotek istället för att få in det i en gammal fabrik.
– De material vi lade till skulle vara dämpade och bidra till att stärka det historiska – och inte stjäla uppmärksamheten. Av samma anledning kan det vara svårt att se vad som är nytt och gammalt. Istället ska man helst uppleva en helhet. En ny entrébyggnad samt hiss och källare har dock lagts till, för byggnaden ska även vara modern och tillgänglig och vi ska skapa ett bra inomhusklimat, men fortfarande i historiska ramar, säger Mette Tony.
![](/media/ztdl3nb5/praksis_mtmbh-foto_stamers-kontor_web.jpg?width=12&height=6)
Att låta byggnaden tala
Mette Tony berättar att otroligt mycket i projektet fungerade bra och gick enligt plan, eftersom det både fanns en bra organisation bakom projektet och en tydlig idé om hur Maltfabriken skulle omvandlas.
Maltfabriken ägs av Syddjurs kommun och Fonden Den Ny Maltfabrik.
– De största utmaningarna med omvandling – både med Maltfabriken och generellt – är alltid att man inte från början har full överblick över byggnadens skick. Det får man längs vägen. Men det finns vissa ramar när det gäller tidsplan och ekonomi som man måste hålla, vilket kan vara utmanande när man inte känner till byggnaden.
Men de många erfarenheterna från Maltfabriken har arkitektbyrån även kunnat dra nytta av i andra och nyare projekt, bland annat vid Spritfabrikken i Ålborg, som också handlar om att ”bygga vidare på en historisk byggnad på ett sunt sätt”, förklarar Mette Tony:
– Vi har lärt oss väldigt mycket. För oss handlar det framför allt om att vi som arkitekter ställer oss lite i bakgrunden och istället låter byggnaden tala.
Men bara för att projektet i Ebeltoft är avslutat behöver utvecklingen av områdena runt Maltfabriken inte vara helt färdig än. En ny paviljong har nämligen byggts i efterhand:
– Även om det är en mindre sak gillar jag tanken på att Maltfabriken är en anläggning som kan byggas ut och byggas om och anpassas efter tid och behov. Att man på så sätt kan fortsätta byggandet, precis som vi gjorde i omvandlingen, säger Mette Tony.
Fler artiklar på temat renovering och omvandling
![](/media/eaqbe32w/troldtekt_aarhus-airport_nye.jpg?width=12&height=6)
Låt byggmaterialen leva vidare efter en omvandling
![](/media/uu1dhk0v/troldtekt_naeste-og-tscherning4_web.jpg?width=12&height=6)
Næste vill förändra byggbranschens syn på återvunna material
![](/media/gzjbxoaf/troldtekt_ressourcehierarki_sv.png?width=12&height=6)
I slutet av livslängden: Så kan Troldtekt akustikplattor ingå i nya kretslopp
Se fler aktuella teman
![](/media/4n5ckgu2/troldtekt_bontop_barabild_02.jpg?width=12&height=6)
Seniorarkitektur
![](/media/ik5pxpj2/troldtekt_stadtteilschule_lurup_01.jpg?width=12&height=6)
Framtidens hälsosamma skolor
![](/media/nzmhvwz5/troldtekt_forest_1200x630-jpg.jpeg?width=12&height=6)